Statele membre ale Uniunii Europene au finanţat regimul de la Kremlin cu aproape 200 miliarde euro, de la începutul invaziei din Ucraina şi până acum, prin prisma combustibililor fosili achiziţionaţi direct sau indirect din Federaţia Rusă, susţin experţii think tank-ului Centrul de Cercetare pentru Energie şi Aer Curat (CREA).
Din totalul de 200 miliarde, aproape 108 miliarde euro (53%) reprezintă importul de ţiţei, 88,26 miliarde euro (44%) - import de gaze naturale şi 3,7 miliarde euro (3%) - import de cărbune.
Potrivit analizei efectuată de către sursa citată, topul 5 al importatorilor de ţiţei, gaze naturale şi cărbune din Federaţia Rusă în perioada 1 ianuarie 2023-12 august 2024 este următorul: China (128 miliarde euro), India (75,8 miliarde euro), Turcia (51,6 miliarde euro), Uniunea Europeană(47,8 miliarde euro) şi Brazilia (11,9 miliarde euro).
Potrivit analizei CREA numai în perioada 29 iulie-4 august 2024, statele membre UE au plătit Rusiei peste 400 de milioane de euro, în principal pentru a cumpăra petrol şi gaze naturale - pe care Kremlinul le vinde la un preţ mai mare în urma volatilităţii actuale a pieţei din energie. Această sumă este derizorie în comparaţie cu fluxurile financiare observate anterior - 5,3 miliarde de euro în martie 2022 faţă de 1,5 miliarde de euro în martie 2024 - dar înseamnă că, chiar dacă UE a parcurs un drum lung pentru a-şi reduce dependenţa energetică de Moscova, este departe de a se fi eliberat de ea.
Cele 200 miliarde euro plătite de statele membre UE pentru achiziţionarea în ultimii doi ani a combustibililor fosili din Federaţia Rusă reprezintă o sumă mai mare decât cele 185 miliarde euro alocate ca ajutor total (UE şi SUA) pentru Ucraina în perioada martie 2022-august 2024, potrivit informaţiilor prezentate de Institutul Kiel pentru Economia Mondială.
De aceea, experţii consultaţi de publicaţia Euractiv susţin că majorarea preţurilor la gaze în Europa, atribuită recentei incursiuni a Ucrainei în Kursk, ajută de fapt la creşterea veniturilor Kremlinului din vânzarea combustibililor fosili, mărind decalajul cu suma totală a ajutorului din partea UE la Kiev. Sursa citată arată că veniturile ruseşti din vânzările de gaze, care reprezintă 44% din veniturile Federaţiei Ruse rezultate din distribuţia de energie în UE, ar urma să înregistreze un plus, din cauza creşterii neaşteptată de 13% a preţurilor la gaze săptămâna trecută.
Potrivit experţilor în energie, cărbunele rusesc a fost aproape complet interzis în UE, nu acelaşi lucru se poate spune despre alte surse de energie. În timp ce cărbunele importat din Rusia a ajuns la o cotă de 3% din totalul cantităţii de combustibili fosili importaţi de UE, şi importurile de gaze au scăzut cu aproximativ 75% (de la 155 de miliarde de metri cubi înainte de invazia Ucrainei la 27 de miliarde de metri cubi în 2023), experţii în energie constată o creştere a importurilor de gaz natural lichefiat (GNL) rusesc, fapt ce a contribuit seminificativ la amortizarea declinului general. Acest fapt a fost observat şi de parlamentarii europeni care au cerut în martie 2024 blocarea tuturor importurilor de materii prime din Federaţia Rusă, dar situaţia a rămas aceeaşi, din cauza unor state membre fără ieşire la mare - cum ar fi Ungaria şi Austria (dependenţa Austriei de gazul rusesc a crescut de la 80% la 98% în ultimii doi ani, ceea ce l-a determinat pe ministrul austriac al energiei să tragă un semnal de alarmă înainte de alegerile parlamentare care vor avea loc în această toamnă) - care au contracte pe termen lung cu companiile din Federaţia Rusă, fiind dependente de conductele de petrol rusesc şi de transporturile de gaz natural lichefiat (LNG), pentru care nu existau restricţii, până la intrarea în vigoare, la începutul lunii august, a noii reglementări europene privind piaţa gazelor.
Singurul stat european care a solicitat încă din luna iulie renunţarea la LNG rusesc este Lituania, urmând ca o decizie generală să fie luată la nivel european în cursul lunii august, ceea ce nu s-a întâmplat până acum.
Opinia Cititorului