![CĂLIN RECHEA CĂLIN RECHEA](/_img/autori/calin_rechea.gif)
După ce Institutul Naţional de Statistică a publicat raportul privind preţurile de consum din ianuarie 2019, Adrian Vasilescu, consilier al guvernatorului BNR, scria că "pe seama politicii monetare nu se glumeşte, iar când vorbim serios, plecăm de la inflaţie".
"E confirmat: nu mai avem inflaţie, ci dezinflaţie", a continuat oficialul de la BNR, în condiţiile în care datele de la INS arătau că rata anuală a inflaţiei a crescut până la 3,32%, de la 3,27% în luna precedentă, pe fondul unei creşteri lunare de 0,83%, după un avans de 0,16% în decembrie 2018
Conform definiţiilor general acceptate, dezinflaţia reprezintă o scădere a ratei inflaţiei, în timp ce deflaţia este o scădere a indicelui preţurilor de consum.
Şi atunci, unde este dezinflaţia, când creşterile lunare şi anuale ale IPC au fost mai mari decât cele din luna precedentă? (vezi graficul 1).
Oficialul BNR a mai forţat serios limitele "ştirilor false" şi în august 2018, când scria că "s-a încheiat un ciclu inflaţionist", în cadrul căruia "inflaţia s-a produs exclusiv din cauza preţurilor administrate".
Rata anuală a inflaţiei de peste 5% a fost minimalizată, cifrele anuale fiind considerate reflectarea unei "inflaţii trecute". Poate că da, însă această inflaţie trecută "muşcă" persistent din puterea de cumpărare a populaţiei, dacă nu este urmată de perioade consistente de scădere a preţurilor.
La noi a existat o perioadă de 19 luni, între iunie 2015 şi decembrie 2016, când rata anuală a inflaţiei a fost negativă, însă nu a fost suficient pentru a duce indicele preţurilor cu baza în decembrie 2012 în teritoriu negativ.
Iar aşa-numita dezinflaţie nu a fost decât un miraj, în condiţiile în care indicele preţurilor a intrat pe o traiectorie de creştere accelerată în urmă cu doi ani (vezi graficul 2).
Ciclul de dezinflaţie despre care scria consilierul guvernatorului Isărescu nu se vede deloc aici.
Datele pentru februarie 2019 arată şi mai rău. Creşterea anuală a IPC s-a accelerat până la 3,83%, pe fondul unei creşteri lunare de 0,79%, în condiţiile în care preţurile alimentelor au crescut cu o rată anuală de 4,46%.
De data aceasta, preţurile administrate nu mai pot fi scoase ţap ispăşitor, deoarece creşterea lunară a IPC, exclusiv produsele cu preţuri administrate a fost de 0,91%, mai mare decât creşterea lunară a tuturor componentelor IPC.
În februarie 2019 inflaţia a ieşit din nou din intervalul de un punct procentual din jurul ţintei de 2,5% a Băncii Naţionale, pe fondul unei deprecieri a cursului mediu RON/EUR cu 0,94% faţă de luna precedentă, de la 4,7037 până la 4,7478 şi a revenirii pe o traiectorie de creştere a preţurilor din mai multe economii ale zonei euro.
Ultimul raport asupra inflaţiei de la BNR include o prognoză de 3% pentru rata anuală a IPC din T1 2019. Pentru a deveni realitate, preţurile de consum trebuie să scadă cu 0,5% în martie 2019, însă în ultimii 12 ani nu a existat niciun caz de scădere a preţurilor în prima lună a primăverii.
Apoi ar trebui să urmeze o creştere medie lunară de 0,2% în T2 2019 pentru a se ajunge la inflaţia anuală prognozată de 2,6% în acest trimestru. Scenariul atingerii prognozei din T3 2019 este şi mai desprins de realitate: dinamica medie lunară a IPC ar trebui să fie 0%.
Dacă, printr-un miracol, ultimele prognoze de inflaţie ale BNR vor corespunde realităţii, atunci creşterea cumulată a preţurilor de consum va fi de aproape 10% (9,7%) de la începutul anului trecut până la sfârşitul anului 2020, după o creştere de 8,6% între ianuarie 2017 şi februarie 2019.
În aceste condiţii, BNR va apela la un întreg "arsenal" de justificări pentru noile ratări ale ţintei de inflaţie, dar nu va apela, probabil, la "arma" clasică, adică la dobânda de politică monetară.
Creşterea semnificativă a dobânzii de politică monetară este aproape imposibilă, la fel cum este cazul şi în zona euro, pe fondul creşterii accelerate a creditării în lei din ultimii ani, în special la nivelul programului Prima Casă.
Din păcate, dacă Banca Naţională nu va adopta măsuri dure pentru temperarea tendinţei de deprecierea monedei naţionale, în ciuda presiunilor politice, atunci se va "amorsa" un cerc vicios între inflaţie şi cursul de schimb, care va conduce la eliminarea foarte rapidă a puterii de cumpărare "generate" de majorarea administrativă a pensiilor şi salariilor.
În timp ce marile bănci centrale mai pot "controla" prin "vorbe" (n.a. aşa-numita ghidare în avans) reacţia jucătorilor de pe pieţe, mai ales că nici ei nu mai au alternative, situaţia în care se află Banca Naţională a României este mult mai dificilă, poate chiar "insolubilă".
Oricât de "patriot" va fi succesorul lui Mugur Isărescu, chiar dacă acesta se va numit tot Mugur Isărescu, joaca de până acum cu banii românilor nu mai poate continua.
A trecut vremea ascunderii în spatele vorbelor "meşteşugite", care nu pot fi înţelese decât de iniţiaţi, şi a venit vremea deciziilor cu adevărat grele şi a asumării răspunderii pentru acestea.
1. dezinformare BNR
(mesaj trimis de jany în data de 13.03.2019, 08:30)
Din pacate guvernatorul si aghiotantul Vasilescu ne mint ca pe niste prosti facind jocul guvernelor de politicieni hoti saracind an de an romanul care nu este bugetar si cistiga de pe urma salariilor oferite contra voturi. Avem un ADN defect acest neam.
2. fără titlu
(mesaj trimis de anonim în data de 13.03.2019, 08:40)
Imi place! Bursa sta cu ochii pe voi si ne spune ca mintiti si cum mintiti.
3. Dezinflatie si des inflatie :)
(mesaj trimis de Un guru în data de 13.03.2019, 10:50)
Sfintia sa o fi dorit sa zica ca vom avea des inflatie :) La varsta domniei sale se pot gasi usor scuze :) Poate de asta e si pus sa vorbeasca :)
4. Iecsplicatii
(mesaj trimis de Un guru în data de 13.03.2019, 10:58)
In timp ce tanti inflatia va papa salariul boborului Psd va da vina pe BNR si invers.Boborul bugetar va crede ce spune Psd pentru ca cresterile salariale si de pensii vor mai atenua efectul negativ al scumpirilor iar boborul privat va injura Psd pt ca finca salariul privatilor nu va creste ba chiar va scadea.Ne intoarcem la omul gras calare pe cel slab de pe vremea lui Base.Practic de la revolutie incoace asta e lupta bugetarii si pensionarii cu restul lumii.E clar cine a castigat mereu .Infatia e un fenomen monetaro-bugetar :) Traiasca partidul si aprozarul sau !
4.1. fără titlu (răspuns la opinia nr. 4)
(mesaj trimis de anonim în data de 13.03.2019, 14:34)
Așteptăm revenirea PNL-ului la guvernare, cu tot cu măsurile de austeritate pentru sărăntoci. Decât 1 leu în plus la kila de cartofi, mai bine 12 luni întârziere la rate. :)))))))))
5. Joe Dassin :)
(mesaj trimis de Un guru în data de 13.03.2019, 13:14)
Daca inflatia nu ar exista spuneti-mi cum ar mai putea exista dezinflatia cum ar spune celebrul mr V pe notele unei celebre melodii a lui Joe Dassin :))))