"Tradeville": Cadrul macroeconomic, factor de incertitudine pentru performanţa sectorului farmaceutic
A.A.
Ziarul BURSA #Piaţa de Capital / 18 septembrie 2012
!["Tradeville": Cadrul macroeconomic, factor de incertitudine pentru performanţa sectorului farmaceutic](/_img/articole/mare/183016.gif?2012-09-18 00:00:00)
Analiştii "Tradeville" consideră că o investiţie în acţiuni ATB are potenţialul de a aduce un randament important, dar presupune asumarea de riscuri ridicate.
"Tradeville" atrage atenţia asupra cadrului macroeconomic general actual care se constituie într-un important factor de incertitudine pentru performanţa sectorului în perioada următoare.
Potrivit unui raport al casei de brokeraj, companiile aparţinând sectorului farmaceutic au un comportament non-ciclic, vânzările fluctuând foarte puţin în funcţie de ciclul economic: "Din perspectiva teoriei rotaţiei sectoriale, momentul optim pentru a investi în acest tip de acţiuni este cel de vârf al expansiunii, când aceste titluri se consideră a fi subevaluate.
Preţul acţiunilor ATB a urmat acest comportament în a doua jumătate a anului trecut, însă a scăzut mai mult decât indicele BET-XT în cursul acestui an, astfel încât pierderea acumulată în 2012 este de 3,85%.
Rata de creştere a cifrei de afaceri pentru Antibiotice SA în ultimii 10 ani a fost de 11,94%, situându-se la un nivel mediu în cadrul grupului de companii de comparaţie, în timp ce rata de creştere a profitului net a fost de 13,01%.
Studiul realizat de Cegedim şi intitulat < Pharma & Hospital Report >, considerat o referinţă în analiza pieţei farmaceutice din România, plasea-ză compania Antibiotice SA, în funcţie de volumul vânzărilor, pe locul 11 în ierarhia principalelor corporaţii prezente pe piaţa românească la finele anului 2011, fiind singura prezentă în top 20 dintre emitenţii autohtoni de profil listaţi la BVB".
Potrivit analiştilor citaţi, la nivelul sectorului farmaceutic din România, performanţa operaţională a fost influenţată de capacitatea redusă a companiilor de a transfera întârzierile la încasarea creanţelor către ceilalţi parteneri comerciali şi de plata taxei clawback, în varianta modificată în T4 2011: "Totuşi, acestea nu au reprezentat impedimente pentru expansiunea activităţii. Potrivit datelor Cegedim, companie de analiză şi studii specializată pe piaţa farmaceutică, această piaţă a înregistrat în România o creştere cu 12,4% în 2011, comparativ cu anul 2010, ajungând la 10,82 miliarde lei, la preţuri de distribuţie. În T1 2012, piaţa locală de medicamente a înregistrat o creştere consistentă, iar pentru întregul an 2012 ar putea creşte cu aproximativ 8,9%. Există însă riscul ca majorarea semnificativă a cuantumului taxei clawback să afecteze aprovizionarea cu medicamente de la nivelul producătorilor români. În această privinţă, după ce în luna iunie, Senatul a respins propunerea de modificare a acestei taxe, Guvernul a transmis în luna august că va diminua cu 10% taxa clawback impusă producătorilor de medicamente, urmând a se aplica în noua variantă de la 1 octombrie, precum şi că va aproba în acelaşi timp un mecanism de regularizare a arieratelor din sector.
Potrivit înţelegerii cu FMI, Minis-terul Sănătăţii trebuie să adopte o nouă lege a sănătăţii, care să schimbe funcţionarea în totalitate a sistemului de sănătate. Proiectul acestei legi, ajuns în dezbatere publică în ianuarie 2012, a fost abandonat, în prezent fiind în lucru un alt proiect. Este de aşteptat ca introducerea sistemului co-plată să majoreze cheltuielile alocate pentru sănătate".
În Europa, sectorul farmaceutic ocupă un loc important, atât din punct de vedere al valorii adăugate produse cât şi al inovării la cel mai înalt nivel, ponderea companiilor producătoare numai de medicamente generice fiind redusă, se mai arată în raportul "Tradeville". De asemenea, industria este riguros reglementată pentru a fi atinse obiective precum asigurarea unui nivel ridicat de sănătate publică şi menţinerea sub control a cheltuielilor publice, mai arată analiştii citaţi, adăugând: "Conform EFPIA (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations), tendinţele manifestate în 2011 la nivelul industriei au fost dorinţa guvernelor de a reduce cheltuielile în sector şi de a investi mai puţin în medicamente inovatoare, creşterea valorii facturilor rămase nedecontate către sector, creşterea competiţiei manifestată din partea economiilor emergente, prevalenţa factorilor economici în asimilarea medicamentelor noi pe diferite pieţe naţionale".
• Riscuri
Printre riscurile cu care se confruntă "Antibiotice" se numără ris-cul de lichiditate cauzat de creditarea forţată pe care emitentul o acordă Guvernului României, termenele de plată pentru medicamente depăşind 290 de zile şi generând arierate semnificative, în condiţiile în care termenul contractual cu Casa Naţională de Asigurări de Sănătate (CNAS) este de 210 zile, se arată în analiza "Tradeville".
Potrivit analiştilor, acest risc este cu atât mai ridicat cu cât compania nu transferă aceste întârzieri în încasarea creanţelor către furnizori prin prelungirea termenelor de plată către aceştia: "România ar trebui să preia în legislaţia internă până în martie 2013 directiva europeană privind combaterea intârzierilor la plată în tranzacţiile comerciale, ceea ce ar însemna reducerea semnificativă a termenelor de plată". Un alt risc îl reprezintă taxa clawback, care impune o plată direct corelată cu cota de piaţă şi creşterile trimestriale de vânzări ale producătorului, mecanismul incluzând TVA-ul şi marjele distribuitorilor şi comercianţilor cu amănuntul, potrivit raportului: "Guvernul vizează reducerea consumului de medicamente compensate şi recuperarea de la producători a unei părţi din veniturile rezultate din creşterea pieţei". De asemenea, compania se confruntă cu riscul specific activităţii de cercetare-dezvoltare pentru produse noi, care nu se finalizează întotdeauna cu dezvoltarea de diverse forme farmaceutice, dar şi riscul de resurse umane datorat dificultăţii înlocuirii personalului specializat în domenii ca dezvoltare farmaceutică, evaluare a medi-camentului, regulatory affairs, farma-covigilentă, precizează "Tra-deville".
Printre riscurile financiare cu care se confruntă societatea se numără riscul de contraparte, riscul valutar, riscul de credit, riscul de dobândă.
Istoria companiei "Antibiotice" a început în 1955, când, sub denumirea de Fabrica Chimică nr. 2 Iaşi, a devenit prima companie farmaceutică din România şi din Europa de Sud-Est care producea penicilină. Patru ani mai târziu, a fost dată în funcţiune secţia de fabricare a streptomicinei şi a început producţia de unguente, creme şi supozitoare. În perioada 1960-1977, au fost dezvoltate fluxurile tehnologice de fabricare a substanţelor active, iar compania a devenit singurul producător din România pentru produse sterile injectabile.
Porţile pieţei externe au fost deschise în 1977 când societatea a obţinut autorizarea acordată de organismul de reglementare american Food and Drug Administration (FDA) pentru fluxul de streptomicină. În anii "80 compania exporta circa 50% din producţia realizată. În prezent, compania este în proces de recâştigare a acestei ponderi şi exportă în UE, SUA, Rusia, foste state CSI, ţări din Africa de Nord, Orientul Mijlociu şi America de Sud, fiind unul dintre cei mai importanţi exportatori români de medicamente în formă finită şi Nistatină (substanţă activă). Pentru aceasta din urmă, compania vizează pe termen mediu poziţia de lider mondial, în prezent ocupând locul al doilea.
După 1990, societatea şi-a reorientat producţia de medicamente. Produsele finite au ocupat locul principal, iar substanţele active au fost progresiv utilizate pentru dezvoltarea de noi forme farmaceutice. În scurtă vreme, s-au introdus în producţie peste 30 de produse farmaceutice care plasează compania în topul producătorilor de antiinfecţioase din România. Începand cu 1993 s-au facut investiţii pentru retehnologizare, implementarea unui sistem performant de asigurare a calităţii ce implică controlul strict al proceselor de fabricaţie, dezvoltarea propriului centru de evaluare a medicamentului pentru studii clinice de fază I şi de bioechivalenţă.
Compania s-a listat la categoria I a Bursei de Valori Bucureşti în 1997, acţiunile sale fiind incluse în acelaşi an în componenţa indicelui BET. În 2005, acţiunile ATB au intrat în structura indicelui ROTX (Romanian Traded Index) al Bursei din Viena, iar în 2007 în cea a indicelui Dow Jones Wilshire Global Total Market Index al Bursei din New York. În prezent, titlurile ATB intră în componenţa indicilor BVB: BET-XT, BET-C şi BET-BK.
Compania înregistrează la finele S1 2012 un număr de 1.433 angajaţi, din care 518 cu studii superioare şi 915 cu studii medii, categoriile cele mai importante fiind ingineri chimişti, chimişti şi fizicieni - 29,2%, economişti - 19,1% şi medici, farmacişti - 16,4%.
Cel mai important acţionar al companiei este Ministerul Sănătăţii care deţine în prezent 53,0173% din capitalul social al emitentului, urmat de SIF Oltenia cu 10,0954%, restul acţiunilor fiind dispersate în rândul diverşilor investitori. Ponderi de peste 1% deţin, potrivit Raportului anual 2011, şi Broadhurst Investment Limited - 4,1977%, SIF Transilvania - 4,0356%, Eastern Eagle Fund Ltd - 1,9189%, Fondul de Pensii Administrat privat ING - 1,8903%, SIF Banat-Crişana - 1,3148% şi Hyposwiss (Lux) Fund Danube Tiger (Eur) - 1,2561%.
Sursa: Tradeville