![CĂLIN RECHEA CĂLIN RECHEA](/_img/autori/calin_rechea.gif)
Europa nu îşi permite sancţiunile impuse Rusiei. De fapt, nimeni nu şi le permite, iar evoluţia evenimentelor din ultimele zile arată cât de greşit au calculat autorităţile europene această mişcare.
Presa internaţională a început să contabilizeze costurile şi ţările afectate. Lista a fost deschisă de merele poloneze, care acum trebuie să îşi găsească clienţii pe piaţa internă.
Însă cât poate funcţiona noua "mişcare patriotică", în condiţiile în care Financial Times arată că "polonezii au consumat 600 de mii de tone anul trecut şi au exportat 677 de mii de tone către Rusia"? Ministerul Economiei de la Varşovia a estimat că embargoul rusesc poate avea un impact negativ de 0,6% din PIB, după cum mai arată FT.
Între timp, autorităţile de la Moscova au lărgit semnificativ lista produselor agricole care nu mai pot fi importate, o parte importantă fiind dedicată importurilor agricole din SUA.
La celălalt capăt al Europei, agricultorii olandezi resimt indirect sancţiunile impuse de Rusia şi "se tem să-şi exporte legumele proaspete, pe fondul unei scăderi semnificative a preţurilor", conform unui articol al publicaţiei online DutchNews. Deşi, încă nu s-au luat măsuri împotriva Olandei, producătorii olandezi se confruntă cu scăderea masivă a preţurilor deoarece producătorii polonezi s-au reorientat pentru desfacere către Germania, unde piaţa este deja saturată, mai aminteşte DutchNews, în condiţiile în care "Olanda este cel mai mare exportator de legume proaspete şi flori către Rusia, cu o valoare cumulată anuală de circa un miliard de euro".
Îngrijorarea fermierilor olandezi este pe deplin justificată, pe fondul unor declaraţii oficiale preluate de agenţia de ştiri Ria Novosti, care precizează că "fructele şi legumele din UE vor fi supuse unei interdicţii totale la import", după cum mai scrie Financial Times.
Fiind prima în linia sancţiunilor impuse Rusiei, Polonia s-a înscris aproape imediat şi pe lista ţărilor care cer compensaţii de la UE pentru pierderile suferite. Primele estimări din presa internaţională arată că valoarea acestora se ridică, deocamdată, la circa 500 de milioane de euro.
Dacă Polonia are probleme cu desfacerea merelor, efectele asupra Finlandei sunt mult mai grave, deoarece "nici o altă ţară din zona euro nu este mai dependentă de comerţul cu Rusia", după cum scrie Bloomberg. Economia Finlandei a înregistrat o contracţie de 1,5% în 2012 şi de 1,2% anul trecut, iar prognoza unei creşteri de 0,2% în 2014 pare imposibil de realizat.
Premierul Alexander Stubb a declarat că, în funcţie de impactul asupra economiei, Finlanda va cere compensaţii de la UE. Dar de unde să se adune, până la urmă, sumele necesare? Din contribuţiile Greciei, Italiei sau Portugaliei?
O declaraţie a ministrului comerţului exterior şi afacerilor europene din Finlanda arată cât de rupţi de realitate sunt oficialii europeni, mai ales în condiţiile în care nimeni nu ştie care va fi următorul pas al Rusiei, dincolo de embargoul impus produselor agricole. "Sancţiunile trebuie să aibă un impact egal asupra statelor membre", a precizat Lenita Toivakka pentru Bloomberg.
În condiţiile în care o ştire recentă Agerpres arată că "România se află printre statele cel mai puţin afectate de sancţiunile Rusiei", ce ar trebui să facem noi? Să participăm disproporţionat la fondul de compensare? Dar cât de mare trebuie să fie acesta, pentru că evoluţia situaţiei pare să indice că, în curând, toată Europa va cere despăgubiri de la Europa?
Oricum, impactul financiar estimat de Comisia Europeană, de circa 10 miliarde de euro, nu are nicio semnificaţie, deoarece nu sunt luate în considerare efectele secundare şi "lanţul" posibil de transmitere a lor şi mai departe.
Oare Italia, Spania, Portugalia sau Grecia îşi permit să aştepte rezultatele şi vor rămâne sub stindardul lui Van Rompuy şi Barroso sau vor încerca "dizidenţa"? După ce a estimat că sancţiunile impuse Rusiei vor avea un efect asimetric, aproape lipsit de semnificaţie pentru UE, preşedintele Consiliului European a fost nevoit să citească, la doar câteva zile depărtare, un comunicat al Comisiei Europene, în care este exprimat "regretul pentru acţiunile motivate politic ale Rusiei". O sursă diplomatică europeană, citată de ITAR-TASS, arată că autorităţile de la Bruxelles sunt gata să facă un apel şi la nivelul Organizaţiei Mondiale a Comerţului pentru ridicarea embargoului impus de Rusia.
De parcă toate acestea nu ar fi fost de ajuns, Ucraina a "ameninţat că va bloca transportul gazelor şi petrolului rusesc către Europa", după cum scrie Bloomberg. Analiştii de pe piaţă privesc actul ca pe o sinucidere economică a Ucrainei.
Toată această desfăşurare de forţe a fost caracterizată de Chris Martenson drept o "goană nesăbuită a Vestului către un război cu Rusia", pe fondul "unui program de demonizare a lui Putin din cauza unor motive care nu au nicio explicaţie raţională în prezent".
Preşedintele Rusiei a amintit de lecţiile istoriei şi a susţinut extinderea dialogului cu Vestul într-o declaraţie recentă la inaugurarea unui monument dedicat eroilor din Primului Război Mondial. "Istoria lumii ne oferă atâtea exemple despre preţul teribil pe care îl plătim deoarece refuzăm dialogul, sau încălcăm drepturile şi libertăţile şi interesele legitime ale altora în numele propriilor noastre interese şi ambiţii. Ar fi bine dacă am învăţa să ne deschidem ochii şi să calculăm măcar următorul pas", a precizat Putin.
Tocmai despre acest calcul a scris şi analistul american Martin Armstrong pe blogul său. "Chiar şi în cele mai rele zile ale sale, Vladimir Putin îl surclasează pe Obama sau oricare al lider din Vest la capitolul strategie", arată Armstrong. Motivul afirmaţiei? Decizia Rusiei de a plasa, în numele companiei aeriene low-cost Dobrolet, afectată de sancţiunile europene, o comandă de 16 avioane la Boeing, a cărei valoare totală este de circa 1,5 miliarde de dolari. În condiţiile în care a fost deja plătit un avans, Armstrong laudă mişcarea lui Putin, care poate avea ca efect "întoarcerea industriei americane împotriva lui Obama".
Dincolo de alte răspunsuri ale Rusiei la sancţiunile Vestului, cum ar fi interdicţia de survolare a Siberiei de către companiile aeriene europene, cel mai mare pericol îl reprezintă, însă, "accentuarea riscurilor la adresa dominaţiei dolarului", conform unui articol Bloomberg.
"Chiar dacă nimeni nu sugerează că dolarul îşi va pierde statutul de monedă principală a mediului de afaceri, dominaţia sa este în declin", scriu ziariştii agenţiei de ştiri. Oare nu au auzit de James Rickards, autorul cărţilor "Moartea banilor" şi "Războaiele valutare", care a fost invitat de multe ori în studiourile televiziunii Bloomberg?
"Chiar şi Bloomberg a ajuns să scrie acum despre moartea dolarului", se amuză Rickards pe contul său de Twitter, dar bancherul de investiţii american nu este de acord cu "moartea lentă a dolarului", ci apreciază că "va fi rapidă".
Reacţia pieţelor în faţa acestei intensificări a tensiunilor comerciale şi a perspectivelor unei noi recesiuni în Europa l-au determinat pe Steen Jakobsen, economist-şef la Saxo Bank, să declare că "îi vine să urle în faţa automulţumirii de pe pieţe". În opinia lui Jakobsen, ignorarea de către investitori a evenimentelor şi a acumulării riscurilor globale va avea un preţ extrem de ridicat.
Din păcate, o astfel de atitudine pare să fie transmisă şi de autorităţile noastre în ceea ce priveşte efectele asupra economiei ale războiului comercial dintre Rusia şi Vest. Poate că nu exportăm prea multe produse agricole către Rusia, dar aceasta este doar o mică parte a ecuaţiei.
Răspunsul lui Putin este dezvăluit pas cu pas şi poate determina o adâncire a crizei europene, cu efecte în lanţ asupra mai multor sectoare economice. Mario Draghi poate, într-adevăr, să folosească războiul comercial ca justificare pentru trecerea la o masivă relaxare cantitativă, dar consecinţele acesteia asupra costurilor de finanţare şi reluarea creditării sunt departe de a fi certe.
Oare trebuie să aşteptăm sfârşitul campaniei electorale pentru analizarea unui scenariu recesionist, derulat pe fondul creşterii costurilor de finanţare şi a restrângerii accesului pe pieţele externe? Degeaba condamnăm atitudinea agresivă a Rusiei şi căutăm refugiu sub umbrela UE şi a Americii, dacă între cei "aleşi" să protejeze interesele României nu se găsesc şi oameni care să "calculeze măcar următorul pas".
Oare chiar nu poate să înceteze circul suburban în care s-au angajat "autorităţile" statului, iar "energiile" să fie îndreptate către găsirea căilor de navigaţie în apele internaţionale tot mai tulburi şi mai zbuciumate?
"Istoria lumii ne oferă atâtea exemple despre preţul teribil pe care îl plătim deoarece refuzăm dialogul sau încălcăm drepturile şi libertăţile şi interesele legitime ale altora în numele propriilor noastre interese şi ambiţii. Ar fi bine dacă am învăţa să ne deschidem ochii şi să calculăm măcar următorul pas." (Vladimir Putin, la inaugurarea unui monument dedicat Primului Război Mondial)
•
• Roiss, OMV: "South Stream nu va avea de suferit din cauza tensiunilor ruso-ucrainene"
Conflictul ruso-ucrainean nu va afecta proiectul gazoductului South Stream, a declarat Gerhard Roiss, directorul general al grupului austriac OMV, citat de Financial Times.
Comisia Europeană a cerut, recent, Bulgariei să suspende lucrările la South Stream, în aşteptarea unei decizii referitoare la modul în care proiectul respectă legislaţia Uniunii Europene. Comisia consideră că South Stream încalcă legislaţia europeană în domeniul concurenţei, deoarece nu oferă acces terţelor părţi, dar şi că proiectul vine în contradicţie cu politica UE de diversificare a surselor de aprovizionare şi de reducere a dependenţei de importurile de gaze din Rusia.
OMV şi Gazprom au semnat, în iunie, un acord pentru înfiinţarea unei companii mixte care va fi responsabilă pentru construirea secţiunii din Austria a conductei South Stream. Şeful OMV afirmă că nu se aşteaptă ca proiectul să fie subminat şi că orice întârzieri sunt gestionabile. Gerhard Roiss a subliniat: "Nimeni nu-ţi poate spune să nu construieşti o conductă. Este o chestiune care priveşte legea unui stat. Fiecare poate decide pentru sine. O astfel de conductă este un proiect pentru 50 de ani, aşa că ar trebui să privim lucrurile realist".
Domnia sa a ţinut să menţioneze că, gazul rusesc, deja curge printr-o conductă a ruşilor prin nord-estul Germaniei deşi proiectul nu a primit avizul Comisiei Europene pentru a opera la întreaga capacitate.
Oficialul OMV a mai spus că nu întrevede sancţiuni împuse Rusiei pe partea de aprovizionare cu gaze având în vedere că Europa depinde în proporţie de 30% de importurile de gaze ruseşti.
Gazoductul South Stream va pleca din Rusia spre Bulgaria, pe sub Marea Neagră. În Bulgaria se va ramifica în două - spre nord, prin Serbia, Croaţia, Ungaria, Slovenia, Austria, şi spre sud, către Grecia şi sudul Italiei. Secţiunea submarină dintre Rusia şi Bulgaria va avea 900 km lungime. Acţionarii proiectului sunt Gazprom cu 50%, Eni (Italia) cu 20%, şi Wintershall Holding (Germania) şi EDF (Franţa) cu câte 15%. Gazprom a înfiinţat deja companii mixte cu societăţi din Austria, Bulgaria, Croaţia, Slovenia, Grecia, Ungaria şi Serbia. (ANA ZIDARU)
1. KAPUT U.E.-SAU (...) U.E.
(mesaj trimis de QUASIMODO în data de 12.08.2014, 04:17)
Daca se va intimpla mizeria asta cu despagubiri acordate tarilor membre UE-chiar ca NULAND a avut dreptate cind,nervoasa,a zis cu foc:"(...) UE"-si eu as spune asta,basca mi-as dori un referendum care sa clarifice dorinta fiecarui stat european de a mai fi parte a acestei ce se prefigureaza-o UE perversa si ipocrita!
Cita nesimtire sa ai ptr. a cere despagubiri uniunii in care ai intrat nefortat-in momentul semnarii sderarii ti-ai asumat toate cele ce vor urma sa se intimple,bune sau rele-sau toti au crezut ca asta e doar o afacere in care toti cistiga la nesfirsit-EI,UITE CA MAI TREBUIE SA SI TRAGI MAI GREU SI,DACA NU-TI MAI CONVINE,IESI DIN UE SI PLATESTE SI TU INAPOI BANII PE CARE I-AI PRIMIT,ANI DE ZILE,DE LA ACEEASI UE PE CARE VREI S-O MULGI DE CEVA BANI-MARI JAVRE EUROPENII SI D-ASTA NU VOM AJUNGE LA NIVELUL USA,CU TOATE ALE EI,BUNE SI RELE?!
2. Internet
(mesaj trimis de Ion în data de 12.08.2014, 08:13)
Ce noroc ca UE, Sua, Romania nu au internetul cenzurat si pot aparea mizerii ca cele de mai sus. Daca ar fi fost democratii autentice ca Rusia sau Korea de nord, nicodata nu s-ar fi intamplat asta.
2.1. fără titlu (răspuns la opinia nr. 2)
(mesaj trimis de anonim în data de 12.08.2014, 11:36)
Stai sa vezi cind o fi tot numai un Las Vegas cu jocuri de noroc si pornografie legala! atunci toti vor fi ffff fericiti!
3. pericolul e China
(mesaj trimis de Dan Coe în data de 12.08.2014, 09:04)
Rusia tine Europa si Ameirica in sah in timp ce China isi continua ascensiunea. Capitalismul de partid si de stat practicat de China e cel mai mare pericol, pentru ca e monopolist si spulbera astfel orice concurenta, iar o alianta China-Rusia ar fi dea dreptul mortala...
4. Noi nusuntem rusi...
(mesaj trimis de Theodor în data de 12.08.2014, 10:29)
domnule Rechea,articolul dumneavoastra de propaganda ,destinat redactiei"VOCEA RUSIEI"cred ca a nimerit aici dintr-o greseala.
4.1. fără titlu (răspuns la opinia nr. 4)
(mesaj trimis de anonim în data de 12.08.2014, 11:34)
E crunta realitate nu propaganda, scump exemplar de insectar, asemanator licuriciului!
4.2. fără titlu (răspuns la opinia nr. 4)
(mesaj trimis de anonim în data de 12.08.2014, 12:02)
... o observatie suficient atenta asupra articolului arata ca autorul citeaza preponderent autori occidentali ... o minima intelegere a vremurilor actuale cere o diferentiere intre media alternativa si media corporativa - aici devine interesant articolul care sugreaza ca insasi media corporativa incepe sa sustina anumite idei vehiculate de mult timp in media alternativa (articolul CR de ieri spune si mai multe...) ... iar cel ce reuseste totusi sa se "ridice" deasupra simpatiilor si antipatiilor personale va intelege ca: it's not about propaganda. it's about The money ...
5. fără titlu
(mesaj trimis de anonim în data de 12.08.2014, 11:32)
Asa se intimpla in situatia "unde nu-i cap, vai de restul", toti au crezut ca rusii n-au cap sa judece si n-au onoare, si ca vor cadea in genunchi, numai pentru ca asa vor americanii si unii din UE, fara un motiv, fara dureri de cap! Acum, luati-va mincarea cu toxine, minati-o voi cum puteti, ca noi putem trai si fara ea! (asta pentru europeni) Pentru americani, frumusetea deabia urmeaza, si va fi dupa ce da de pamint cu traseele avioanelor lung curier, va urma dolarul, unde-i doare cel mai tare pe licurici! Atunci romanie pune-ti centurile de siguranta si uita-te dupa luminita kicuriciului, dac-o mai vezi!
6. NU CRED
(mesaj trimis de Lucian în data de 14.08.2014, 15:07)
Eu nu pun botul la asta... ce sa zic, nu poate trai europa fara rusia, penibil... Europa (occidentala) a prosperat si s-a dezvoltat, in perioada sovietica, nu doar fara rusia, dar si fara europa de est si centrala... Fara europa, Rusia va intra din nou in dezastrul economic din perioada sovietica, se va instaura o dictatura si mai accentuata, se va indrepta singura catre colaps, imperiul va mai cadea odata..