![Călin Rechea Călin Rechea](/_img/autori/calin_rechea.gif)
"Economia moare. Federal Reserve este incompetentă. Următorul bailout va fi de ordinul trilioanelor pentru pensii. Speranţa dispare", a telegrafiat Robert Kiyosaki, antreprenor şi autor al cărţii "Tată bogat, tată sărac", pe contul său de Twitter.
"Rugaţi-vă pentru tot ce este mai bun, pregătiţi-vă pentru tot ce este mai rău", a mai scris Kiyosaki, care a recomandat investiţiile în aur, argint şi Bitcoin.
A doua zi, CBS a transmis un interviu cu Jerome Powell în cadrul emisiunii "60 Minutes". Preşedintele Federal Reserve a declarat că o redresare completă a economiei nu se poate realiza fără revenirea încrederii cetăţenilor, iar aceasta ar putea însemna că "trebuie să aşteptăm sosirea unui vaccin".
Întrebat despre dimensiunea contracţiei economice din T2 2020, Powell a răspuns că va fi "substanţială", dar a subliniat că este rezultatul exclusiv al măsurilor luate pentru protecţia împotriva coronavirusului, în condiţiile în care "economia a fost anterior într-o stare bună, la fel cum a fost şi sistemul financiar". Aşa să fie oare? Atunci de ce a fost nevoie de lansarea unor operaţiuni repo masive, încă din septembrie 2019, pentru asigurarea lichidităţii în sistemul bancar, operaţiuni a căror maturitate a fost extinsă până la câteva luni înainte de repornirea tiparniţei?
Dacă preşedintele Federal Reserve a descris contracţia PIB-ului american drept "substanţială", o divizie a băncii centrale americane, Federal Reserve Bank of Atlanta, a mers mai departe şi a oferit estimări numerice, pe baza datelor macroeconomice publicate cu o frecvenţă mai mare decât cea trimestrială.
Ultima prognoză pentru acest trimestru arată un declin anualizat de 42,8%, respectiv o scădere trimestrială de circa 10,7%. Prognoza anterioară, o scădere anualizată de 34,9%, a fost actualizată după publicarea cheltuielilor de consum ale gospodăriilor, care au înregistrat o scădere anualizată de 62,8%, şi investiţiile private brute, care au scăzut cu 69,4%.
În luna aprilie 2020, industria Statelor Unite a înregistrat cea mai mare contracţie lunară din ultimii 101 ani, conform datelor publicate de Federal Reserve. Nu, nu este o greşeală de tipar (vezi graficul).
Căderea a fost mai mare decât aceea înregistrată în timpul Marii Depresiuni din anii "30 şi mai mare decât declinul de la sfârşitul celui de-al Doilea Război Mondial, în perioada tranziţiei de la producţia militară către producţia civilă.
Scăderea lunară de 11,2% a determinat accelerarea declinului anual până la 15,8%, de la 4,9% în luna precedentă, în condiţiile în care producţia din industria prelucrătoare şi-a accelerat scăderea anuală până la 18,8%, de la 5,9%, pe fondul unei scăderi lunare de 13,8%.
Producţia de autovehicule a scăzut cu o rată anuală de 98,3%, pe fondul unei scăderi lunare de 97,5%. Care este probabilitatea unei redresări relativ rapide, dar nici pe departe în "V", în condiţiile unei astfel de "închideri" aproape totale, având în vedere dislocarea lanţurilor de aprovizionare interne şi internaţionale?
Înainte de difuzarea interviului acordat de Jerome Powell postului CBS, Federal Reserve a publicat primul raport asupra stabilităţii financiare din acest an.
"Activele financiare rămân vulnerabile în faţa unor scăderi masive ale preţurilor în condiţiile în care pandemia va intra pe o traiectorie neaşteptată, declinul economic va fi mai puternic sau vor reapărea dificultăţile din sistemul financiar", se avertizează în raport, unde mai sunt subliniate şi vulnerabilităţile generate de povara datoriilor la nivelul gospodăriilor şi companiilor, gradul ridicat de leverage din sectorul financiar, precum şi riscul de finanţare.
De la începutul lunii martie 2020, aceste vulnerabilităţi au fost "anesteziate" printr-o injecţie monetară fără precedent, în urma căreia bilanţul Federal Reserve a crescut cu circa 2,8 trilioane de dolari, până la aproape 7 trilioane, conform ultimelor date oficiale ale băncii centrale americane.
Dar nu este suficient. De fapt, Fed-ul ar trebui "să găsească un pretext pentru reluarea agresivă a achiziţiilor de obligaţiuni guvernamentale", după cum scrie Zerohedge, pe marginea unei analize de la Goldman Sachs.
Despre ritmul actual al monetizării obligaţiunilor guvernamentale americane, care a fost redus până la 30 de miliarde de dolari pe săptămână, de la 75 de miliarde zilnic în urmă cu două luni, nici măcar nu se poate spune că este insuficient, în condiţiile în care Trezoreria SUA a anunţat emisiuni de circa 3 trilioane numai în T2 2020 pentru finanţarea deficitului bugetar.
"Sfârşitul crizei coronavirusului este cel mai rău lucru care se poate întâmpla unei lumi care s-a obişnuit cu banii din elicopter şi pomeni nelimitate, deoarece existenţa acestora este condiţionată de perpetuarea crizei", mai scrie Zerohedge, care prognozează că autorităţile nu vor permite crizei "să se estompeze pur şi simplu".
Afirmaţia lui Robert Kiyosaki, referitoare la incompetenţa băncii centrale americane, este cel puţin provocatoare. Unii ar spune, poate, că este şi neavenită, dar "rezultatele" din ultima decadă îi dau dreptate renumitului autor american.
Un fost economist-şef al Băncii Reglementelor Internaţionale (BIS), William White, a oferit recent şi o explicaţie pentru incompetenţa băncilor centrale, în cadrul unui interviu acordat postului de televiziune online Real Vision.
"Cred că bancherii centrali şi macroeconomiştii în general au făcut o greşeală ontologică fundamentală, o greşeală filosofică", a declarat White, iar aceasta se referă la "abordarea eronată a naturii sistemului pe care încearcă să-l controleze".
Contrar opiniei actuale, aproape universale, "sistemul este considerat simplu şi static", iar aceasta înseamnă că "sistemul poate fi înţeles şi este controlabil".
Dar adevărata natură a sistemului economic este aceea a unui "sistem complex adaptabil", similară altor sisteme din societate şi natură, după cum subliniat William White, iar aceasta înseamnă că nu poate exista o înţelegere completă a mecanismelor sale şi nici nu poate fi controlat pe deplin.
Evoluţia acestor sisteme complexe adaptabile este influenţată în mod fundamental de aşa-numitele "proprietăţi emergente".
Conform definiţiei, proprietăţile emergente reprezintă "comportamente neaşteptate, care sunt rezultatul interacţiunii dintre componentele unui sistem şi mediul lor" şi nu pot fi deduse printr-o simplă extrapolare a proprietăţilor unităţilor individuale, în special când "unităţile" au voinţă proprie.
În opinia fostului economist-şef de la BIS, dincolo de abordarea economiei din perspectiva teoriei sistemelor complexe adaptive, "problema fundamentală este nu aceea a ciclurilor de afaceri, ci aceea a ciclurilor financiare, care sunt alimentate de expansiunea creditării".
Economistul american Brian Wesbury, fost bancher şi autorul cărţii "It's Not as Bad as You Think" (2009), a declarat odată că "dacă tipărirea banilor ar fi ajutat economia, atunci falsificarea lor ar fi trebuit să fie legală". Oare nu ar trebui încercată şi această "soluţie", în condiţiile în care tipărirea "oficială" şi-a dovedit ineficienţa?
Acum ne aflăm în ultima etapă a unui ciclu financiar fără precedent în istoria omenirii, "stimulat" de o expansiune fără precedent a creditării şi va mai trece ceva timp până când va deveni evident, chiar şi pentru politicieni şi bancherii centrali, că noi datorii nu pot rezolva problema supraîndatorării şi nici nu pot deschide poarta către o nouă eră a dezvoltării sustenabile.
1. fără titlu
(mesaj trimis de anonim în data de 19.05.2020, 03:23)
Dle rechea, nimeni nu prea pleaca urechea la ce descrieti. Banu tiparit de roman haiducit e baza la noi.
Mugurel la BNR i se rasare leii tipariti fara nici cea mai mica problema.
1.1. fără titlu (răspuns la opinia nr. 1)
(mesaj trimis de anonim în data de 19.05.2020, 08:57)
Acum 3 saptamani, „profitand” de situatia exceptionala cu pretul negativ al petrolului WTI , domnul Rechea ne anunta ca vine sfarsitul lumii. Acum amesteca cu ingeniozitate zicerile lui Kiyosaki cu operatiunile Repo ale Fed din septembrie 2019. Noi stim astazi ca operatiunile Repo ale Fed au fost necesare pt ca rezervele minime ale celor 4 mari banci autorizate sa faca operatiuni au fost prea mici pentru volumele din pietele financiare si din pietele de bonduri. Intre timp lucrurile astea au inceput sa se corecteze. Dar si atunci , in septembrie 2019 , domnul Rechea a profitat si a facut o paralela ingenioasa dar nepotrivita intre o situatia punctuala si criza financiara din 2008 cand piata interbancara panicata a inghetat.
1.2. Nu cred (răspuns la opinia nr. 1.1)
(mesaj trimis de Alin în data de 20.05.2020, 20:02)
Sincer nu cred ca anuntat sfarsitul lumii atunci.
Domnul Rechea nu a anuntan sfarsitul lumii, sfarsitul lumii il intelege fiecare cum vrea din ce citeste.
Si oricum sa fi 1% pe nisa este greu, pentru ca, de multe ori esti vazut diferit, considerat nebun, prost. Dar toti marii ai lumii care au reusit asa s-au diferentiat, pe idealuri, concluzii, perceptii, doctrine, explicatii comune.
Daca vrei sa fi comun si banal sunt destui, daca vrei sa fi impartial e mai greu, caci nu trebuie sa cazi in plasa plafonarii si adoptarii unei singure perceptii de perpetuare.
Trebuie mereu sa depui eforturi mentale, sa iesi din carapacea si confortul personal; sa descoperi si sa instigi, la opinii si cultura pe altii.
Chiar daca in timp concluziile, opiniile se schimba iar, caci nimic nu este mai exact si sigur decat faptul implinit. Restul sunt probabilitati cu rate procentuale mai mari sau mai mici de a deveni adevaruri sau falsuri in timp.
2. Bani falsi
(mesaj trimis de Cristian în data de 19.05.2020, 08:00)
Pai băncile centrale tipăresc bani falși pe spinarea fraierilor, așa cum respiră. Numai că au monopolul tipăririi de bani falși, adică pot numai ele sa tipărească, că dacă ar putea toată lumea, n-ar mai munci nici drku, toată lumea ar tipări bani.
2.1. fără titlu (răspuns la opinia nr. 2)
(mesaj trimis de anonim în data de 19.05.2020, 21:24)
Cumpari bitcoin dar sa nu incepi sa postezi pe coindesk sau site-uri similare ca imi este frica ca ni te fura astia.
2.2. O facem lata inca odata (răspuns la opinia nr. 2)
(mesaj trimis de Alin în data de 20.05.2020, 20:38)
Este vina Americanilor ca nu protesteaza.
Dar cine ar indrazni sa protesteze cand s-a bucurat o perioada asa de mare de bani gratis / dati usor in piata.
Aia sunt atat de "drogati financiari" in cat sunt companii, care puse in alte medii economice, piete sunt egale cu zero. Gen companii ce ocupa nise doar pentru ca inca exista fluxuri mari de numerar ce se invarte in piata. Unde nu mai exista concurenta reala (ca pondere data de participanti) ci inteleger comerciale, monopoluri nescrise, intre mariile companii ce controleaza mai toate fluxurile de in si out in piete.
Cum ar fi sa vedem proteste impotriva bancilor centrale si a fedului?
Foarte greu acest lucru; acest mecanism de cautare de vinovati se declanseaza meru dupa ce oamenii se afla in sevraj. Acunci comportamentul si reactiile impulsive sunt mai accentuate, iar daca co cota parte din lichiditate nu ii anesteziaza la loc, pe moment, atunci se ingroasa treaba in economie.
Din aceasta perpetuare de comportamnt a fedului o sa nasca in mentalitatea copiilor ce vin din urma alte ideologii legate de bani.
Urmatorul trend demografic al americanilor creste cu amintirea crizelor economice din 2008 si cele ce vor urma; reusint treptat sa rupa comportamentul toxic de creditare excesiva (ca pondere de apasare pe economie). Cad dureaza acest fenomen? Atat ca o sa ia ca cei care au agonisit averile pe ciclul creditarii lungi (de 90 de ani) sa moara (de batranete, de covidut, de etc, natural) si sa transfere in piata activele detinute.
In functie de asta se for stinge cote parti din datorii sau se vor greea in continuare.
In economie exista o vorba legata de scump sau ieftin:
Cum combati preturile mari? Cu preturi si mai mari de platit!
Cum combati preturile mici? Cu preturi si mai mici!
Asa si la Printat bani, cum combati cererea de credit? Printind si mai multi bani, pana se face un declic psihologic; pana riscul ajunge sa depaseasca beneficiul (atat ideologic cat si economic).
In 1920 pana si cismarul juca la bursa; va dati seama?
Seamana foarte interesant si cu Romania, pana si instalatorul si mecanicul de masini cumpara imobiliare.
Toti am devenit experti in finante si investitii....
Cand esti pe grupuri de fb despre finante si vezi babalaci muncitori de rand ca vor si ei sa bage la bursa, ce crezi concomitent cu balonul speculativ, atunci e semn ca trebuie sa re repozitionezi in piata pe diferite active.
3. Băncile centrale înțeleg ce fac
(mesaj trimis de Cristian în data de 19.05.2020, 08:39)
Băncile centrale înțeleg ce fac, noi suntem cei care nu înțelegem sau nu vrem sa înțelegem.
Pentru că avem ochelari de cal. Ne uitam la bani in timp ce NU e vorba de bani, e vorba de control totalitar in economie, iar asta schimba total datele sistemului.
Băncile centrale tipăresc bani cu nemiluita TOCMAI pentru că banii nu contează decât pentru sclavii care depind de ei și mor de foame daca nu-i au. Pentru ceilalți, banii sunt un mijloc pentru a sclaviza economia, nu un scop în sine. Pentru ei nu contează dacă deficitul este 5% sau 25%, e doar o cifră importanta doar pentru sclavi, aia care numără zilnic banii sa le ajungă de mâncare. Pentru restul cifrele sunt doar cifre și atât. Cifrele au relevanta in măsura în care masori și tragi concluzii pe baza lor. Dacă nu masori, cifrele nu exista. Peste 10 ani, nu va mai calcula nimeni PIBul sau datoria externa pentru că vor fi nerelevante in dictatura, pentru guvernul mondial care va veni.