ROMÂNIA-RUSIA: MIHAI IONESCU: După '90, comerţul România-Rusia a îngheţat
Emilia Olescu
Ziarul BURSA #Companii / 3 aprilie 2012
!["Am văzut la magazinele din Rusia produse româneşti la preţuri exagerat de mari", ne-a declarat Mihai Ionescu.](/_img/articole/164463.gif?2012-04-03 00:00:00)
"Am văzut la magazinele din Rusia produse româneşti la preţuri exagerat de mari", ne-a declarat Mihai Ionescu.
• Interviu cu Mihai Ionescu, secretarul general al Asociaţiei Naţionale a Exportatorilor şi Importatorilor din România - ANEIR
Reporter: Cum caracterizaţi relaţia economică dintre România şi Rusia?
Mihai Ionescu: Relaţia economică şi comercială România-Rusia este una specială, pentru că a pornit de la un anumit nivel în 1989, când Rusia era principalul nostru partener, şi la export şi la import, şi, odată cu aşa-zisa revoluţie, s-a instalat o repulsie a societăţii, dar şi a oamenilor de afaceri, faţă de Rusia. Există chiar o pudoare a oamenilor de afaceri de a pronunţa cuvântul "Rusia", deşi aveau contracte, aveau afaceri în derulare. Practic, relaţiile dintre cele două ţări au îngheţat.
Reporter: Care este motivul care a stat la baza acestor fapte?
Mihai Ionescu: Motivul era acela că a continua să ai relaţii cu Rusia însemna să susţii mai departe ideile comuniste în România. Acest lucru s-a întâmplat şi în partea cealaltă. Celelalte ţări din acelaşi eşalon cu noi, dar şi ţările capitaliste, nu au avut niciun pic de pudoare în continuarea relaţiilor cu Rusia şi chiar în amplificarea lor, pentru că Rusia este o piaţă extrem de mare, cu potenţial financiar puternic. Acolo locuiesc 140 de milioane de oameni, care au nevoie să se îmbrace şi să-şi echipeze gospodăria, iar noi eram cei care le furnizau în special bunuri de consum.
Reporter: Înţeleg că ambele ţări sunt vinovate de încetarea relaţiilor comerciale bilaterale...
Mihai Ionescu: Da, este atât vinovăţia noastră, dar este şi o vinovăţie a partenerilor din Rusia. Populaţia rusă era şi ea sătulă să se îmbrace, să consume, să-şi mobileze casa cu produse comuniste din România. Aşa cum şi românii şi-au dorit să intre în posesia a tot ceea ce este occidental, deşi de multe ori produsele erau de foarte proastă calitate, la fel şi-au dorit şi ruşii. Românii s-au trezit mai devreme. În Rusia şi acum sunt curente conservatoare care resping lucrurile din fostul lagăr socialist.
Reporter: Ulterior, ţara noastră a făcut ceva pentru îndreptarea lucrurilor?
Mihai Ionescu: Încă din anii 96-97, am organizat, timp de patru ani, peste 20 de misiuni economice, cu aproape 1000 de oameni de afaceri, i-am dus în zeci de republici şi regiuni, pentru a reface legăturile. Am găsit acolo şi autorităţi şi oameni simpli şi oameni de afaceri dornici să reia afacerile cu noi. Şi la ei, ca şi la noi, exportul şi importul erau monopoluri de stat. La noi, privatizarea era mult mai rapidă în acest sector şi au apărut suficient de mulţi investitori privaţi care au luat afacerile în mâini proprii. Acolo, procesul nu s-a întâmplat la fel de repede.
Reporter: Şi ei, practic, ce au făcut?
Mihai Ionescu: Ei, neavând firme specializate care să facă importul, acest lucru presupunând să aibă specialişti în relaţiile de comerţ exterior, au mers pe următoarea metodă: "aduceţi voi marfă în Rusia, o puneţi în depozite - iniţial la Moscova, după care au deschis depozite în alte zone -, noi venim şi luăm din depozite mărfurile cu bucata, le ducem în magazine, le vindem şi, când le vindem, vă dăm şi banii". O altă posibilitate era să ne dea un avans când duceam marfa, iar restul la decontare sau, o altă manieră - să achite când ridicau marfa din aceste depozite.
În acelaşi timp, se mai practica acel tip de comerţ care, de fapt, se mai practică şi acum la ruşi, pe sistemul de bazar. Rusia este plină de bazare în care fel de fel de comercianţi intermediază.
La aceste două tipuri de comerţ, românii nu au fost şi nu sunt în stare să se alinieze. Singurii care au avut forţa să facă acest lucru sunt acele companii occidentale, cele care fie au deschis magazine proprii, cum ar fi IKEA, care au împânzit Rusia, fie au făcut depozite în care au făcut importul şi de acolo au făcut distribuţia. Acest tip de comerţ înseamnă să ai o structură organizatorică în Rusia în care să ştii ce imporţi, să poţi să faci distribuţia, lucruri foarte dificile, şi să ai şi un capital la dispoziţie să ştii pe ce te bazezi. Din păcate, IMM-urile noastre nu au fost în stare de aşa ceva.
Reporter: Acest lucru înseamnă că mărfurile româneşti nu se regăsesc pe piaţa din Rusia?
Mihai Ionescu: Nu, nu înseamnă că mărfurile româneşti nu sunt prezente pe piaţa rusească, dar ele sunt acolo prin firme occidentale. Am văzut la magazinele din Rusia produse româneşti la preţuri exagerat de mari şi le-am propus să le dăm acele produse în mod direct, de zece ori mai ieftin, dar nu au vrut, pentru că ar trebui să facă ei importul şi, să plăteas-că. Totodată, rusul dacă vede scris pe produs "made în România" îl ocoleşte, dar dacă vede "made în Italy" sau "made în France", îl ia.
Mai sunt câteva firme mixte, care s-au unit şi fac afaceri împreună, în domeniul mobilei, de exemplu, dar foarte puţine. Am încercat în industria uşoară să deschidem un punct acolo, ne-am chinuit un an de zile, nu am reuşit. ANEIR a deschis reprezentanţe acolo -una la Moscova şi două în teritoriu -, dar nu am putut trece de această barieră organizatorică, nu am găsit oameni capabili să poată să se ocupe de import şi am renunţat.
Reporter: Totuşi, exporturile noastre către ruşi au crescut de zece ori în ultimul deceniu. De ce?
Mihai Ionescu: Ruşii care au investit la noi, în diverse sectoare, îşi iau marfa şi o duc la ei acasă. Aces-tea sunt exporturile noastre, nu sunt exporturi făcute de noi; ei vin, produc şi duc marfa înapoi, ceea ce nu e rău, este o şansă a noastră. A doua şansă este să mărim sau să încercăm, pe măsură ce comerţul rusesc se modernizează, să înfiinţăm societăţi mixte, în producţie şi comerţ, care să funcţioneze pe piaţa lor. Până atunci, putem face societăţi mixte de import-export.
Reporter: În ce fel vă ajută autorităţile?
Mihai Ionescu: Din anul 2000, cerem să folosim spaţiile ambasadei noastre din Moscova, ca să deschidem acolo un centru de promovare a exporturilor româneşti. Jumătate din spaţiul de acolo al ambasadei este gol, am găsit formule juridice, organizatorice, cum să facem să folosim acel spaţiu. Toţi miniştrii de externe au zis da, însă nu au dus la capăt acest lucru, din cauza birocraţiei. Avem un mod de a gândi, de a acţiona, extrem de dăunător.
Să nu creadă nimeni că piaţa rusă ne aşteaptă pe noi. Sunt sceptic că sectorul privat din România va avea şanse majore acolo. Tot investiţiile străine, parteneriatul prin multinaţionale şi societăţile mixte pe care trebuie să le formăm ne vor ajuta să ajungem pe piaţa rusă.
Reporter: Cât de mult au scăzut, după 1990, încasările din comerţul nostru cu Rusia?
Mihai Ionescu: Înainte de '89, mai bine de jumătate din exporturile noastre mergeau către ruşi şi încasam peste 4-5 miliarde dolari. La un moment dat, această cifră coborâse de 100 de ori, la vreo 40 de milioane de dolari, în primii ani după Revoluţie.
Acum a mai crescut procentul de export către ruşi, suntem cam la 10%, dar locul nostru a fost luat. Avem dificultăţi organizatorice.
Am putea să concurăm acolo cu vinuri, dar ne trebuie o ofensivă, nu putem să ne punem marfa în raft şi să aşteptăm să fie cumpărată.
În orice caz, şi în Rusia a avut loc o stratificare a societăţii ruse, în care rupturile sociale sunt foarte grave. Sunt foarte puţini care au forţă financiară şi-şi permit să cumpere produse de lux. Ceilalţi, peste 90%, trăiesc de pe o zi pe alta. De aceea, nu te poţi juca pe piaţa rusă în materie de calitate.
Reporter: În concluzie, ar trebui să ne zbatem mai mult pentru îmbunătăţirea relaţiilor noastre economice cu ruşii...
Mihai Ionescu: Toţi cei care fac comerţ cu Rusia sunt în câştig. Piaţa este destul de generoasă şi cu şanse de profit pentru toţi cei care reuşesc să pătrundă acolo. Eu îi îndemn pe români să încerce mai departe, avem colaborări pe toate planurile, stimulăm prezenţa la târguri, toate tipurile de mărfuri sunt foarte căutate.
Nu cred că o putere de talia Rusiei trebuie evitată, din punct de vedere economic şi comercial. Din contră, vecinătatea, tradiţia relaţiilor, ar trebui să ne încurajeze.
Reporter: Mulţumesc!
• MARTIE 2012: Produse româneşti la Târgul Internaţional "Tehnic Sankt Petersburg International Fair"
Ţara noastră a fost prezentă, în premieră, cu pavilion naţional, sub brandul pentru produse industriale "Romania, your reliable trade partner", la târgul internaţional "Sankt Petersburg International Fair", ce s-a desfăşurat în perioada 13-15 martie. La standul românesc au expus firme exportatoare precum Mefin Sinaia, General Turbo Bucureşti, Promex Brăila, Forserv, Drobeta Turnu Severin, Sim Co BH, Bucureşti şi Oyal Ploteks Filipeştii de Pădure. Au fost expuse sisteme de injecţie şi componente pompe de injecţie, turbine şi componente turbine cu abur, echipamente pentru industria metalurgică, echipamente şi servicii în construcţii, arbori cotiţi pentru industria auto şi alte componente pentru industria constructoare de maşini, cauciucuri, valţuri şi roţi de tip industrial.
Reprezentanţii firmelor românesti prezente la targ au evidenţiat, în cadrul unei întâlniri cu oficialii ruşi, buna apreciere de care se bucură produsele lor pe pieţele internaţionale, mai mult de jumătate din producţie fiind orientată către export. Au precizat, de asemenea, că prezenţa lor la acest eveniment internaţional este determinată de strategia lor de extindere a exporturilor pe piaţa rusă.
În calitate de reprezentant MECMA şi director de pavilion, domnul Costin Lianu a precizat că prezenţa cu stand naţional la Sankt Petersburg este datorată interesului crescând al firmelor exportatoare româneşti de a fi prezente pe piaţa rusă, precum şi parteneriatului pe care MECMA l-a dezvoltat cu mediile de afaceri româneşti pentru a le susţine prezenţa pe această piaţă importantă.
Ministerul Economiei din România a finanţat şi organizat această primă prezenţă românească, sub pavilion naţional, la cel mai mare eveniment expoziţional tehnic din regiune, una dintre cele mai intens industrializate din Federaţia Rusă, cu scopul de a facilita şi promova exporturile de produse industriale românesti în Rusia, piaţă ţintă de prim ordin în Strategia Naţională de Export 2012-2016.
Firmele, care fac exporturi consistente atât în ţări UE, cât şi în Orientul Mijlociu, contează pe lansarea exporturilor lor pe piaţa rusă prin canale de distribuţie cât mai directe şi eficiente.
•
Numărul companiilor care exportă produse româneşti către Rusia s-a ridicat, anul trecut, la 414, faţă de 360 - cât a reprezentat numărul exportatorilor noştri în federaţia Rusă, în 2010.
•
Firmele importatoare din Rusia pe piaţa noastră au ajuns, anul trecut, la un total de 492, de la 473 - numărul importatorilor de produse ruseşti din 2010.
link: Între mituri şi realităţi incomode
link: Piaţa Federaţiei Ruse este foarte importantă pentru oamenii de afaceri români
link: Mircea Vescan: Este nevoie de normalizarea relaţiilor româno-ruse
link: VTB Capital, interesată de privatizarea CFR Marfă
link: Economia Rusiei a crescut cu 4,2%, investiţiile străine în ţară - cu 66%
link: Consolidarea companiilor energetice ruseşti în străinătate
link: Proiecte de infrastructură
link: Relaţiile noastre cu ruşii evoluează încet, dar sigur
link: CCIRR a lansat proiectul "România - Nod Energetic European"
link: Strategia Camerei de Comerţ şi Industrie Româno-Ruse 2009-2015
link: Investiţii strategice ruseşti în ţara noastră
link: "Gazprom" s-a arătat disponibilă să ne furnizeze direct gaze
link: Tonny Lybek, FMI: România importă gazele scump şi le vinde ieftin la anumite companii
link: "Gazprom" mută tranzitul de gaze către Europa prin Nord Stream
link: Începe producţia de gaze la Kirinskoye
link: Progrese cu South Stream
link: Nu mai avem piaţă concurenţială în domeniul petrolului
link: Lukoil împrumută 500 milioane de dolari pentru dezvoltarea producţiei în Uzbekistan
link: Lukoil prevede o scădere bruscă a extracţiilor de petrol în Rusia