![Călin Rechea Călin Rechea](/_img/autori/calin_rechea.gif)
Indicele global al preţurilor produselor alimentare a înregistrat a doua creştere consecutivă în iulie 2020, conform ultimului raport lunar de la FAO (Organizaţia Naţiunilor Unite pentru Alimentaţie şi Agricultură) (vezi graficul).
Creşterea lunară a fost de 1,2%, după un avans de 2,3% în luna precedentă, iar declinul anual al indicelui agregat s-a temperat până la 0,9%, de la 2,3% în luna anterioară.
Preţul uleiului a înregistrat cea mai mare creştere lunară, de 7,6%, după o creştere de 11,3% în iunie 2020, care a determinat o accelerare a creşterii anuale până la 19,3%, de la 11,8% în luna anterioară, iar preţul cărnii şi-a accelerat scăderea anuală, până la 9,2%, de la 6,4%, în condiţiile singurei scăderi lunare la nivelul principalelor grupe de alimente, de 1,8%.
Preţul mediu al produselor lactate a crescut cu o rată anuală de 0,7%, după un declin de 4,4% în luna precedentă, pe fondul unei creşteri lunare de 3,5%, în timp ce preţul zahărului şi-a temperat scăderea anuală până la 4,3%, de la 6,3% în luna anterioară, în condiţiile unei creşteri lunare de 1,4%.
Preţul uleiului de soia a crescut semnificativ pe fondul reducerii cantităţilor exportate de Brazilia, iar preţul uleiului de rapiţă a fost susţinut de cererea din Uniunea Europeană, atât la nivelul sectorului alimentar cât şi al producătorilor de biodiesel.
Pe fondul unei relative stagnări lunare, preţul cerealelor şi-a temperat scăderea anuală până la 0,4% în iulie 2020, de la 2% în luna precedentă, în condiţiile unei creşteri semnificative a preţului porumbului şi sorgului şi a unei scăderi a preţului orezului.
Într-un comunicat de presă separat, referitor la perspectivele cererii şi ofertei de produse alimentare, noile estimări FAO arată că producţia mondială de cereale va atinge un nou record în 2020, de 2,79 miliarde de tone, un nou record, după o creştere cu 3% faţă de anul precedent, pe fondul unei producţii de grâu de 761,5 milioane de tone, revizuită în creştere cu 3,2 milioane de tone faţă de luna anterioară.
Revizuirea pozitivă a estimărilor privind producţia de grâu a fost determinată de îmbunătăţirea prognozei referitoare la producţia din Australia (+5,5 milioane tone), India (+2,2 milioane de tone) şi Rusia (+2 milioane de tone), în condiţiile în care prognozele pentru Uniunea Europeană şi Marea Britanie au fost reduse cu 5,5 milioane de tone, respectiv 1,5 milioane de tone.
FAO mai prognozează o creştere cu 2,1% a comerţului mondial cu cereale în sezonul 2020/2021 faţă de sezonul precedent, până la circa 435 de milioane de tone, o nouă valoare record, în condiţiile unei creşteri cu 1,5 milioane de tone a comerţului cu grâu, până la 178,7 milioane de tone şi a creşterii comerţului cu orez până la 47,6 milioane de tone în 2021, cu 6% peste nivelul anului anterior.
1. Se poate mai mult de atat
(mesaj trimis de Statistica e vaga si liniara în data de 07.08.2020, 12:30)
Relativ la venit se include in cosul total de consum toate salturile procentuale in raport cu venitul real consumat.
deci 2230 lei = 100%
ulei 2019 3,5 -> 2020 4.5 salt procentual 28%
carne 2019 gulas 18 lei kg -> 2020 22 lei kg salt procentual 22,2%
2019 lapte 3,5 lei -> 2020 4,5 lei (media minima de pret) 28%
manusi cunstructii 2019 2,9 lei -> 2020 5,9 lei salt procentual 103%
adeziv ciment 2019 16 lei -> 2020 20 lei salt procentual 25%
Salariu minim 2080 lei 2019 -> 2020 2230 lei 7,2%
Inca franarea salturilor procentuale la salariu minim anunta premergator criza ce urma sa vina.
Doar la o media aruncata in piata se observa de departe ca salariu a pierdut real putere de minim 10-15% exact puterea care ii fusese oferita pe impulsul financiar din trecut.
Acum toate salariile minime nu au decat sa se ruleze in sistem ca pondere procentuala fara a mai exista putere reala de economisire / investitii cel putin pe o perioada de reglare a balantelor reale economice.
2019 - 2020 nasteri copii in familii impuls maxim in piata -> salt minim procentual in cosul de consum cu 30%
anticipatie impuls de neproductivitate si impuls ascendent de consum din 2020 pana in 2025 minim... unde balantele se inverseaza in mai multe tari.
Simultan impuls ascendent de decese in randul persoanelor in varsta, deci reducere cheltuieli la stat, recuperare la fond de pensii nominale ce nu au mai fost varsate la batrani si directionate in alte canale gen alocatii copii.
sa vorbim de taxe, utilitati? ce vin si alea din urma in 2021-2022 cu salturi minime la dublu...
Shadow stats ce zice...?
1.1. Tu te aștepți ca (răspuns la opinia nr. 1)
(mesaj trimis de Cristian în data de 09.08.2020, 06:52)
Tu te aștepți ca inflația oficiala sa reflecte corect și integral scumpirile care mușcă din nivelul de trai sau ce?
In toate tarile capitaliste care se respecta preturile la mâncare cresc cu de 3x - 5x mai mult decât media coșului de consum. Asta ca sa te saturi ... Deci scumpirile sunt mai mari decât inflația, cel din urmă fiind un indice manevrat politic că să servească interesele capitaliștilor - preturi mari concomitent cu salarii mici