![Cristian Pîrvulescu Cristian Pîrvulescu](/_img/autori/cristian_pirvulescu.gif)
Singurul argument puternic pentru a anticipa alegerile legislative ţine de programul reformator al preşedintelui Iohannis. După un prim mandat în care a fost condamnat la inacţiune de contextul politic (coabitare cvasi-permanentă, parlament ostil, pericolul sus-pendării, circumstanţe regionale dominate de iliberalism, etc.) pentru preşedintele Iohannis timpul nu mai are răbdare. Reformele, în special cele constituţionale şi administrative, trebuie realizate cât se poate de repede, cât preşedintele are încă legitimitatea alegerilor prezidenţiale recente. Alegerile legislative la termen, desfăşurate după alegeri locale care ar putea arăta un echilibru politic mult mai important decât cel de la alegerile prezidenţiale, ar conduce spre un parlament pes-triţ, ostil voinţei prezidenţiale de reformă. Deşi vor urma trei ani fără alegeri, un intermezzo care ar facilita reformele, contextul politic nu i le va susţine. Alegerile legislative anticipate nu ar putea avea alt scop decât de a asigura preşedintelui o majoritate prezidenţială!
Dacă organizarea alegerilor anticipate va da un balon de oxigen reformiştilor şi va întări, cel puţin pentru un timp, societatea deschisă şi liberală, nu e la fel de sigur că va consolida democraţia românească. Problema relaţiei dintre alegeri şi democraţie nu este deloc superfluă în contextul regional şi internaţional dominant de iliberalism. Dacă în Croaţia naţionalismul şi iliberalismul anti-european au suferit o înfrângere la alegerile prezidenţiale, în schimb Brexit-ul şi situaţia de opinie din America nu sugerează o ameliorare semnificativă a stării de fapt. Că alegerile nu sunt automat democratice o dovedesc atât de multe împrejurări, încât aproape nu mai trebuie făcută demonstraţie. De două secole şi jumătate, de la revoluţiile franceze şi americane din secolul al XVIII-lea, alegerile s-au impus ca o adevărată "cale regală" în reflecţia asupra viciilor şi virtuţilor democraţiei elective. În timp ce unii filosofi au fost interesaţi de alegeri ca de un "tip ideal" (un model teoretic de interpretare), alţii, precum Adam Przeworski în Why Bother With Elections? (De ce ne-ar interesa alegerile? apărută la Cambridge în 2019) preferă o reflecţie contextualizată şi informată despre beneficiile şi limitele alegerilor aşa cum le-am cunoscut până acum. În carte sa citată mai sus, Przeworski (unul din cei mai influenţi politologi contemporani, profesor la New York) realizează o evaluare nuanţată şi accesibilă unui public larg a semnificaţiei alegerilor, având ca reper alegerea primului Congres american în 1788 şi ajungând până la alegerea lui Donald Trump sau Vladimir Putin.
Ori, şi aceasta ne-ar ajuta să analizăm dincolo de circumstanţele imediate alegerile anticipate de la noi, Przeworski consideră că nu este o eroa-re să atribuim alegerilor o semnificaţie democratică. Nu trebuie să cerem mecanismelor electorale mai mult decât pot da! Acestea nu pot realiza idealurile de egalitate politică sau de auto-guvernare a poporului, deoarece sunt o simplă metodă de selectare a celor care conduc. Alegerile sunt imperfecte, dar, parafrazându-l pe Churchill, niciun alt mecanism de selectare a conducătorilor nu pare să reuşească mai bine.
Przeworski constată că apariţia a ceea ce el numeşte "mitul guvernării poporului de către popor", mitul alegerilor ca panaceu democratic al oricărei probleme politice, s-a născut spre sfârşitul secolului al XVIII-lea pentru a justifica teoretic primele alegeri din perioada celor două revoluţii fondatoare.
De ce este un mit guvernarea poporului de către popor? Pentru că alegerile perpetuează o împărţire dintre cei ce guvernează şi deţin efectiv puterea şi cei ce sunt obligaţi să respecte deciziile politice. Într-o măsură variabilă de la un moment electoral la altul şi de la un context politic la altul ideea controlului electoral pe care poporul îl exercită asupra conducătorilor şi a mandatului lor nu funcţionează. Controlul prospectiv - alegerea unui parlament care să desemneze un guvern pentru platforma sa şi promisiunile sale electorale - este limitat din cauza circumstanţelor neprevăzute din timpul mandatului său şi a posibilităţii efective de guvernare. Controlul retrospectiv este şi mai dificil deoarece alegătorii nu pot sancţiona un guvern decât eventual votând împotriva sa la alegerile ulterioare. Iar iniţiative profund antiparlamentare dar şi antidemocratice, precum anularea imunităţii parlamentare din Ucraina la 1 ianuarie 2020, nu cresc controlul "poporului" asupra aleşilor, ci pe cel al preşedintelui, anulând, în fapt, capacitatea parlamentului de a controla executivul.
Revenind la alegerile anticipate de la noi, acestea ar fi răspunsul la un mecanism politic defect care lasă preşedintele nou ales şi legitimat prin vot fără instrumente pentru a-şi implementa programul pentru care a fost votat. Ele nu vor aduce nici mai multă nici mai puţină democraţie! Dar vor putea aduce mai multă stabilitate politică şi guvernamentală şi ar putea crea condiţiile pentru o serie de reforme care au întârziat prea multă vreme! Oricum, realizarea alegerilor legislative anticipate în mai puţin de cinci luni este dificilă, iar condiţiile de întrunit în parlament sunt restrictive.
1. "loază de elev"
(mesaj trimis de anonim în data de 13.01.2020, 06:38)
.,
1.1. fără titlu (răspuns la opinia nr. 1)
(mesaj trimis de anonim în data de 13.01.2020, 06:41)
*dacă a existat o dată, loază de Dottore să nu ș'ie?
Democrație directă e cu cântec?
Anticipate, da cu examen?
2. fără titlu
(mesaj trimis de anonim în data de 13.01.2020, 09:03)
Scopul alegerilor anticipate la acelasi termen e unul care nu au nimeni curajul sa-l spuna.In toamna sa se dea la pensii 40%in plus.Daca vor fi,in procent foarte mare ,se vor da ceva in plus,poate in jur de 10%.Daca spuneau adevarul erau de apreciat.
2.1. fără titlu (răspuns la opinia nr. 2)
(mesaj trimis de anonim în data de 13.01.2020, 20:19)
In mod sigur Cristi C nu-i va mai vota pe psd-isti, l-au mintit si pensia nu-i ajunge.
3. Carevasazica..
(mesaj trimis de d.i. în data de 13.01.2020, 12:07)
"Alegerile legislative anticipate nu ar putea avea alt scop decât de a asigura preşedintelui o majoritate prezidenţială! cred ca aici trebuia sa se opreasca editorialul pentru ca este - onest! - chintesenta "vrerii presului". continuarea, citez, "presul" a avut "un prim mandat în care a fost condamnat la inacţiune de contextul politic (coabitare cvasi-permanentă, parlament ostil, pericolul suspendării, circumstanţe regionale dominate de iliberalism, etc.)" incearca sa dea cu var peste huma! de ce? pentru ca, dupa cum stiu eu, Parlamentul si Guvernul sunt doua puteri in stat, pe cand, presedintia este totusi, "doar" o institutie!! interesul national este exprimat factual de puterile in stat si nu de presedinte/presedintie care s-a complacut in a intretine 5 ani o disonanta factice inclusiv in raport de hotararile "obligatorii" al CCR!! autorul se face ca nu vede faptul ca presedintele - depasindu-si copios misia! - se erijeaza in "jupanul jupanului guvernului". evident intr-o consonanta paguboasa cu cei care ar trebui sa sesizeze acel "dincolo de lege" care defineste imixtiunea ! incheierea este, dupa periplul nenecesar prin carticica lui Przeworski (aparuta, apropos, in 2018) , aproape apoteotica, citez, "alegerile anticipate de la noi... ar fi răspunsul la un mecanism politic defect (?!) care lasă preşedintele nou ales şi legitimat prin vot fără instrumente (s-o referi la lopata si mistrie?) pentru a-şi implementa programul pentru care a fost votat. care program bre? ala cu pasu' sau ala cu by-pasu' ?
3.1. Raspuns (răspuns la opinia nr. 3)
(mesaj trimis de Ionut în data de 13.01.2020, 18:21)
DL. profesor nu are treaba cu democratia.El vrea progresul cu ori ce pret.Faptul ca Presedintele. DICTEAZA GUVERNULUI ce sa faca nu -l deranjeaza pe dl.profesor.
Din cunostintele mele PRESEDINTELE nu guverneaza si deci nu are PROGRAM de administrare a tarii
3.2. fără titlu (răspuns la opinia nr. 3.1)
(mesaj trimis de d.i. în data de 13.01.2020, 19:38)
just. q.e.d.
3.3. fără titlu (răspuns la opinia nr. 3)
(mesaj trimis de anonim în data de 13.01.2020, 20:22)
Gresesti nenicule!
"Alegerile legislative anticipate nu ar putea avea alt scop decât de a asigura preşedintelui o majoritate parlamentara!
Asa, ca sa faca ce vrea muschii lui.......
3.4. fără titlu (răspuns la opinia nr. 3.3)
(mesaj trimis de anonim în data de 13.01.2020, 22:32)
impunerea legilor necesare actualmente taarii necesita majoritate parlamentara. Daca esti in opozitie cu asta e bine sa fii constructiv. Tara a pierdut, in final toti pierdem atita timp cit se continua cu jaful neamului propagat de legile nefaste votate de parlamentari analfabeti si hoti.
Trebuie sa inceapa curatenia de primavara mai repede, chiar de miine. De 30 de ani viata promisa la revolutie este doar o himera.