Cum stă statul cu mâna întinsă după 130 de milioane de euro
Cătălin Deacu
Ziarul BURSA #Companii #Agro-alimentar / 12 aprilie 2010
![Cum stă statul cu mâna întinsă după 130 de milioane de euro](/_img/articole/81092.gif?2010-04-12 00:00:00)
• Privatizările societăţilor agricole şi concesiunile de terenuri au generat datorii uriaşe către ADS
Statul are de recuperat peste 130 de milioane de euro de la asociaţii sau firme private cărora le-a vândut sau concesionat societăţi comerciale, respectiv terenuri agricole, se arată într-un raport al Agenţiei Domeniilor Statului (ADS), remis la solicitarea redacţiei BURSA.
98% din debite provin din contractele de privatizare a societăţilor comerciale cu profil agricol şi din concesiunile de teren încheiate în perioada 2000-2004, conform sursei citate.
Factorii care îngreunează recuperarea debitelor sunt "hotărâri ale instanţelor de judecată, de multe ori nejustificate în favoarea partenerilor", litigiile pe terenuri sau invocarea de către concesionari a calamităţilor naturale pentru neplata redevenţei, ne-au precizat reprezentanţii ADS.
Alţi factori care fac dificilă recuperarea debitelor sunt insolvabilitatea partenerilor, recuperarea greoaie a debitelor pe calea ins-tanţei şi divizările sau fuziunile unor societăţi partenere, conform ADS.
Astfel, la data de 31 decembrie 2009, Agenţia avea de recuperat creanţe în valoare totală de 524,5 milioane lei (peste 130 de milioane de euro), sume de bani care se fac venituri la bugetul de stat.
Procesul de recuperare a creanţelor este unul destul de anevoios, anul trecut fiind recuperate doar 78,6 milioane lei, adică doar 15% din debit, potrivit ADS.
Primii cinci datornici sunt, conform datelor ADS, SC Trei Brazi SRL cu 99,1 milioane lei, Asociaţia Agricolă Toamna Bogată cu 13,5 milioane lei, SC Corias Corabia SA cu 7,9 milioane lei, SC Protan SA cu 5,9 milioane lei şi SC Principal Construct cu 4,5 milioane lei. Datoriile celor cinci societăţi reprezintă aproape 25% din totalul creanţelor pe care statul le are de recuperat.
Reprezentanţii ADS au precizat că ponderea cea mai mare din totalul debitorilor este "a clienţilor şi debitorilor incerţi, din concesiune şi arendă (44%)".
"Cea mai mare parte a debitelor aparţine unor societăţi care au intrat în faliment, la care ADS este înscrisă la masa credală, debitelor incerte care au apărut în urma declanşării unor litigii, precum şi exploatărilor abuzive a terenurilor de către unele societăţi", ne-au declarat reprezentanţii ADS.
Întrebaţi ce măsuri concrete vor lua împotriva datornicilor - cum ar fi rezilierea contractelor - reprezentanţii ADS nu ne-au oferit un răspuns clar: "Măsurile iniţiate de ADS, în vederea recuperării acestor debite, sunt cele legale, aflate în vigoare".
Întrebarea noastră a fost pusă în contextul în care ADS a reziliat, deja, două contracte de concesiune cu Mircea Dinescu pentru neplata redevenţelor şi neconstituirea unor scrisori de garanţie.
Mircea Dinescu luase de la ADS, în 2004, o suprafaţă de 591,99 hectare în judeţul Dolj şi, un an mai târziu, alte 8,10 hectare în acelaşi judeţ, contractele sale fiind reziliate pentru datorii a căror valoare este de ordinul zecilor de mii de lei.
Însă, în procesul de recuperare a datoriilor, ADS ar putea să primească un ajutor din partea Parlamentului. În Legislativ este, în procedură, un proiect de lege prin care toate contractele încheiate de către ADS vor constitui titluri executorii.
Şase factori care împiedică recuperarea datoriilor de către stat:
- Insolvabilitatea partenerilor contractanţi, ţinând cont că marea parte a debitorilor no constituie asociaţiile PAS care nu deţin capital şi bunuri în proprietate
- Recuperarea greoaie a debitelor pe calea instanţei de judecată, timp în care partenerii contractuali îşi pierd patrimoniul şi intră sub incidenţa legii falimentului sau a insolvenţei
- Litigiile, avâd ca obiect probleme legate de fond funciar, pe fondul diferenţelor între suprafeţele efectiv exploatate de către concesionari şi cele înscrise în contracte (suprafeţe iniţial înscrise în contracte nu erau încadastrate şi întabulate)
- Invocarea de către concesionari a calamităţilor naturale, motiv pentru scutirea redevenţei
- Divizări sau fuzionări ale unor societăţi partenere ADS, cu consecinţa radierii societăţilor
- Hotărâri ale instanţelor de judecată , de multe ori nejustificate, în favoarea partenerilor