![Cornel Codiţă Cornel Codiţă](/_img/autori/cornel_codita.gif)
O nouă rundă de întîlniri la nivel înalt UE - SUA s-a încheiat. Întîlnirea a avut loc pe o arenă special amenajată din Viena. Din raţiuni de securitate, partida s-a jucat cu tribunele goale, accesul limitat fiind permis doar presei scrise şi audio-vizuale. Părţile au ales să nu se confrunte în aer liber, ci într-un amical de sală, aşa că echipele au fost formate doar din cîte 5 jucători.
Căpitanii celor două echipe, Manuel Barroso şi G.W. Bush, au schimbat fanioanele şi după intonarea solemnă a imnurilor de stat au trecut la treabă.
Asemănările dintre evenimentul politic al anului şi un meci de fotbal se termină aici şi oricît de contaminaţi am fi de Weltmaistershaft, trebuie să dăm Cezarului ce-i al Cezarului, adică să repunem analiza evenimentului politic în drepturi.
În ciuda aparenţei de formalism şi a timpului extrem de scurt petrecut de cele două echipe pe teren, substanţa reuniunii a fost consistentă, aşa cum o reflectă Declaraţia comună, aprobată la sfîrşitul reuniunii.
Patru mari dosare s-au aflat pe masă: Promovarea păcii, a drepturilor omului şi a democraţiei în lume; Răspunsuri la provocările globale, inclusiv cele de securitate; Promovarea prosperităţii şi crearea de oportunităţi; Promovarea cooperării strategice în domeniul energiei şi al securităţii energetice, dezvoltării durabile şi a schimbărilor climaterice.
Între coperţile primului dosar s-au aflat, de fapt, teme legate de regiunile şi punctele conflictuale acute ale lumii de azi, iar textul declaraţiei stabileşte limitele şi conţinutul acordului dintre politica Europeană şi cea a Statelor Unite. De remarcat ar fi asumarea, de către cele două părţi, a cooperării pentru restructurarea şi revitalizarea ONU şi atenţia specială acordată nou-createlor structuri instituţionale: Consiliul pentru Drepturile Omului, Comisia de promovare a păcii şi Fondul ONU pentru Democraţie. Două paragrafe atrag atenţia în mod special asupra unei schimbări semnificative în relaţiile dintre Europa şi Statele Unite. Criza Irakiană şi cea Iraniană sunt abordate din perspectiva cooperării şi nu a confruntării. Se naşte, astfel, speranţa ca presiunile asupra Iranului să devină mult mai eficiente, spaţiul de manevră creat de disensiunile euro-americane fiind de această dată închis cu grijă. O menţiune specială capătă şi subiectul Transnistria, atît de important pentru România, iar abordarea comună subliniază continuarea eforturilor pentru găsirea unei soluţii paşnice, negociate, care să respecte integritatea teritorială a Republicii Moldova! Relaţia cu Rusia este marcată politic pe triunghiul: probleme de politică externă (neprecizate), contra-terorism şi non-proliferare nucleară. Documentul relevă existenţa unei preocupări reale de a îmbunătăţi capacitatea de cooperare a părţilor în materie de pre-venire a conflictelor şi mana-gement al crizelor, prin meca-nisme diferite de la consultare, coordonare şi colaborare.
În dosarul problemelor globale, combaterea terorismului ocupă locul principal, cu un accent particular pe îmbunătăţirea şi respectarea cadrului legal în care se desfăşoară operaţiunile de combatere şi prevenire.
Mecanismul principal de promovare a prosperitătăţii şi crearea de oportunităţi la care face referire documentul este Agenda de negocieri de la Doha, din cadrul Organizaţiei Mondiale a Comerţului. Cooperarea dintre Europa şi Statele Unite, pe această platformă, se dezvoltă, iar reuniunea de la Viena a adăugat cîteva modalităţi concrete: Strategia de acţiune pentru întărirea drepturilor asupra proprietăţii intelectuale, precum şi un Acord cadru de cooperare în domeniul pregătirii profesionale şi universitare. În acest context, este menţionat şi reafirmat angajamentul acordării drepturilor de călătorie fără viză între cetăţenii celor două entităţi.
În sfîrşit, dosarul energetic pune la punct o altă faţetă a concordatului declarat de cele două părţi, bazat pe: sprijinul pentru diversificarea surselor de energie şi aprovizionare; asigurarea infrastructurii energetice, promovarea unor politici de asigurare energetică, bazate pe principii de piaţă; promovarea rapidă a tehnologiilor cu nivel redus de poluare şi accelerarea investiţiilor în tehnologiile "curate".
Două rapoarte speciale privind progresele în domeniul politicii de securitate, respectiv al iniţiativelor economice se adaugă declaraţiei, pentru a demonstra că se poate face diplomaţie la nivel înalt şi cu folos, dacă echipele îşi fac temele cu seriozitate, din timp, avînd ca obiectiv exploatarea spaţiului de cooperare şi nu adîncirea divergenţelor.
Deşi meciul s-a încheiat la egalitate, ambele echipe au acumulat maximum de puncte, ceea ce aruncă o binevenită culoare de speranţă peste orizontul relaţiilor viitoare.